Sygeplejersken
Frygt for forringet specialuddannelse
Manglen på anæstesisygeplejersker betyder lukkede senge og lange ventelister til operation. Problemet skal løses, men at forkorte uddannelsen er ikke vejen, mener det faglige selskab for anæstesisygeplejersker og Dansk Sygeplejeråd.
Sygeplejersken 2022 nr. 10, s. 8
Af:
Mai Brandi Ludvigsen, journalist
![sy10-2022_akt_specialuddannelser sy10-2022_akt_specialuddannelser](/media/bpimlo3d/sy10-2022_akt_specialuddannelser.png?width=750&height=380&rnd=133190561438170000)
I hele landet må patienter vente på at blive opereret, fordi der er mangel på anæstesisygeplejersker.
Det skaber bekymringer. Ikke kun for patienter og medarbejdere, men også for at det vil medføre forringelser af den toårige specialuddannelse.
Flere meldinger tyder nemlig på, at regionerne overvejer at forkorte uddannelsen. Bl.a. har formanden for Region Hovedstadens fastholdelses- og rekrutteringsudvalg, Susanne Due, udtalt til TV2 Lorry, at man gerne vil uddanne hurtigere og derfor kigger på at lave nogle mere komprimerede uddannelsesforløb.
Meldingen klinger skidt i ørerne på Dorthe Boe Danbjørg, næstforkvinde i Dansk Sygeplejeråd:
”Vi er bekymrede over udmeldingen fra Hovedstaden, og vi hører også, at andre regioner ser på, hvordan man kan få flere sygeplejersker hurtigere igennem uddannelsen til anæstesisygeplejerske.”
Allerede komprimeret
Også i det faglige selskab for anæstesi-, intensiv- og opvågningssygeplejersker, FSAIO, er man bekymrede.
”Uddannelsen er komprimeret i forvejen, og en forkortelse vil gå ud over opnåelse af de ønskede kompetencer,” siger Dorte Söderberg, anæstesisygeplejerske og formand for FSAIO:
”For os, der har gennemgået en toårig specialuddannelse i anæstesiologisk sygepleje, giver en afkortning og dermed forringelse af uddannelsen ingen mening. Vi arbejder selvstændigt på delegeret ansvar fra anæstesilægen eller i overensstemmelse med afdelingens retningslinjer. I løbet af specialuddannelsen gennemgår vi teoriforløb og kliniske praktikker, som klæder os på til at bedøve de dårligste patienter, varetage akutte opgaver på hospitalet og indgå i beredskabet.”
Kortere uddannelse vil kræve ændring af bekendtgørelsen
At ændringer i uddannelsen er under overvejelse, nævnes også i et notat om afvikling af efterslæb fra Danske Regioner fra juni. Her fremgår det, at Sundhedsministeriet, Sundhedsstyrelsen og Danske Regioner er i dialog om et løsningsspor ift. etablering af hurtigere kompetenceforløb.
Enhedschef i Sundhedsstyrelsen Steen Dalsgaard Jespersen bekræfter, at der er nedsat en arbejdsgruppe, der skal se på, hvordan kapaciteten af specialiserede sygeplejersker i anæstesi- og intensivområderne kan øges inden for en kortere tidshorisont.
Større ændringer af uddannelsen vil dog kræve en længere proces:
”De overordnede rammer for specialuddannelsen er fastlagt i ’Bekendtgørelse om specialuddannelsen for sygeplejersker i anæstesiologisk sygepleje’. Det betyder, at det vil kræve et forarbejde med faglige vurderinger, høringsproces osv., før bekendtgørelsen vil kunne ændres,” forklarer Steen Dalsgaard Jespersen, enhedschef i Sundhedsstyrelsens center for Evidens, Uddannelse og Beredskab.
Der findes gode løsninger
Ifølge Dorthe Boe Danbjørg, har uddannelsen en vis varighed, fordi det er en højt specialiseret funktion. Det er der ingen faglige begrundelser for at ændre på. Men der er andre løsninger, siger hun:
”Det akutte problem, vi står med nu, er jo ikke fordi, en hel masse pludselig er gået på pension. Vi ved, at mange har sagt deres arbejde op, er taget til Norge eller har fået arbejde i det private. Dem skal vi få til at komme tilbage og sikre, at det er attraktivt at blive. Det handler om løn og arbejdsvilkår.”