Hvad er vigtigt for dig og dit arbejdsliv? Nu får du som medlem
af Dansk Sygeplejeråd mulighed for at få indflydelse på, hvad der skal stå i den nye overenskomst.
Startskuddet på OK24-forhandlingerne på det statslige, regionale og kommunale område har lydt.
Derfor opfordrer DSR dig til at deltage i dialogen og byde ind med dine forventninger til OK24.
Selvom forhandlingerne først finder sted til næste år, så begynder forberedelserne nu. I løbet af
maj og juni holdes der medlemsmøder, og Dansk Sygeplejeråd indsamler forventninger gennem et spørgeskema.
”Vi tror på et stærkt medlemsdemokrati. Vi skal varetage medlemmernes interesser, og derfor er det
utrolig vigtigt at være i tæt dialog med medlemmerne, så vi kan agere på deres vegne,” siger Grete
Christensen, formand i Dansk Sygeplejeråd.
Medlemmernes forventninger danner rammen for de krav, som Dansk Sygeplejeråd tager med videre i
overenskomstforhandlingerne. Så deres mening betyder meget, fortæller Grete Christensen.
I kølvandet på Folketingets lovindgreb, der satte en stopper for sygeplejestrejken i 2021, blev der
nedsat en lønstrukturkomité. Komitéen fik til opgave at undersøge de offentligt ansattes lønforhold og
udvikling i forhold til det private område. Arbejdet i komitéen færdiggøres i juni 2023.
Herefter påbegyndes trepartsforhandlinger om løn- og arbejdsvilkår i den offentlige sektor, som er
et centralt element i regeringsgrundlaget. Det forventes, at konklusionerne begge steder får stor betydning
for OK24.
Høje forventninger
”Det bliver et ekstremt komplekst forløb med mange forskellige ingredienser, der ikke har været en
del af et overenskomstforløb før. Vi mener ikke, at lønnen er som den bør være. Jeg ved, at sygeplejerskerne
har store forventninger til, at der kommer til at ske noget på området nu,” konstaterer Grete Christensen.
Forventningerne steg yderligere, da overenskomsten på det private område for nylig blev stemt
igennem og bl.a. bød på betydelige lønstigninger til de privatansatte sygeplejersker. Og da forhandlinger på
det private område traditionelt set præger de offentlige forhandlinger, er det et godt skridt på vejen
ifølge formanden:
”Jeg forventer, at de offentlige arbejdsgivere ved, at de er nødsaget til at sætte ekstra penge af,
ligesom de private arbejdsgivere netop har gjort ved OK23.”
![Methe Elbeck Methe Elbeck](/media/q4be5wul/sy5-2023_akt_metheelbeck.png)
Methe Elbeck
APN-sygeplejerske i Aalborg Kommune
Løn og plads til faglig udvikling
Hvad er vigtigst for dig ved OK24?
”Mere i løn og plads til faglig
udvikling. Der er en stigende kompleksitet i både regioner og kommuner, hvor vi ser patienter med komplekse
problemstillinger, som bliver udskrevet, mens de stadig er syge, og som skal passes i kommunerne på
specialeniveau. Det kræver en høj faglighed.
Samtidig er arbejdspresset i hjemmeplejen samt på de
akutte og midlertidige pladser stigende som følge af den øgede kompleksitet. Det betyder bl.a., at
fagligheden og deraf arbejdstrivslen kommer under pres.”
Hvorfor er dét vigtigt for dig?
”Jeg synes ikke, at sygeplejersker
bliver betalt for det arbejde, de udfører. I andre fag bliver man jo kompenseret både arbejdsforholdsmæssigt
og lønmæssigt, når antallet af opgaver stiger. Men det gælder ikke for sygeplejerskerne.
Det
vigtigste for mig er, at der er en lønmæssig og faglig udvikling i jobbet, for ellers er der ikke nogen, der
har lyst til at blive i faget eller uddanne sig til sygeplejerske.
Mit forhold til OK24 bærer
præg af et levn fra sidste gang, hvor vi ikke fik opfyldt vores krav om bedre løn og arbejdsforhold. Det gav
en form for modløshed. Vi stod sammen ved sidste overenskomstforhandling, vi sang i kor og viste os på gader
og stræder – og alligevel har vi ikke mærket den store forskel. Jeg holder håbet lidt endnu for OK24.”
![Casper Høitbjerg Casper Høitbjerg](/media/ruee2do4/sy5-2023_akt_casperhoitbjerg.png)
Casper Høitbjerg
Sygeplejerske og klinisk
vejleder på intensivt døgnafsnit, Psykiatrisk Center Nordsjælland
Personalemangel fører til tvang
Hvad er vigtigst for dig ved OK24?
”Flere kolleger i psykiatrien.
Der er en kæmpe mangel på medarbejdere, og det er et grundlæggende problem, at vi gennem så mange år har
skullet spare. Vi bliver nødt til at kigge på de store rekrutteringsproblemer, der er. For det er ikke
muligt at efterkomme de udviklingsmæssige krav, der stilles til psykiatrien lige nu, så længe vi ikke er nok
personale.
Jeg tror, at hele råberiet klinger hult for mange mennesker, fordi der hele tiden
bliver talt om løn. Men vi skal have mere i løn, for det er årsagen til, at vi ikke kan skaffe mere
personale. Når de unge skal vælge uddannelse, så kigger de på lønnen og tænker: ”Kan jeg leve af det her?”
Svaret er oftest nej.”
Hvorfor er dét vigtigt for dig?
”Når vi mangler kolleger, laver vi
brandslukning i stedet for terapi. Der er et stort fokus på at nedbringe brugen af tvang i psykiatrien,
hvilket er rigtig godt. Men samtidig er personalemanglen en direkte grund til tvang. Det kræver altså
personale at nedbringe tvang.
Jeg mener, at vi skal kæmpe for at få nogle løn- og arbejdsforhold,
som gør, at vi kan rekruttere og fastholde flere sygeplejersker. Vi skal have nogle løfter om, at der rent
faktisk bliver gjort noget reelt. Ikke flere åndssvage kommissioner.”
![Britt Olsen Britt Olsen](/media/3pynoiqm/sy5-2023_akt_brittolsen.png)
Britt Olsen
Sygeplejerske og tillidsrepræsentant
på onkologisk afdeling, Sjællands Universitetshospital, Roskilde
Work-life-balance er svær
Hvad er vigtigst for dig ved OK24?
”Grundlønnen skal op.
Lønudviklingen er for lille i forhold til det faglige ansvar. De privatansatte har fået forhandlet sig til
mere i løn, så det har vi en klar forventning om at kunne matche i det regionale.
Vi er presset
ude på afdelingerne. Der er et enormt, komplekst patientpres, og det presser vores arbejdsvilkår. Det er
svært at have work-life-balance, når man arbejder fuldtid. Sygeplejerskerne går ned i tid for at kunne holde
til det. Det, synes jeg, ikke er rimeligt.”
Hvorfor er dét vigtigt for dig?
”Med en bedre balance mellem
arbejde og privatliv, tror jeg, at vi kan holde til arbejdet i længere tid. Det ville være med til at
fastholde flere af vores kolleger. Det er svært at få familie- og fritidsliv til at passe ind som
sygeplejerske.
Småbørnsfamilierne har f.eks. svært ved at få fri til at have barn syg, og de
erfarne kolleger søger mod bedre løn og vilkår – eller stopper helt. Der bliver nødt til at være en gulerod
i form af f.eks. højere løn, mere fleksibilitet og meget bedre vilkår, ellers smutter sygeplejerskerne.
Når vi går ind i faget, ved vi, at det er en del af jobbet at arbejde, når resten af samfundet holder
fri. Men problemet er, at vi ikke bliver honoreret for det. Andre faggrupper bliver kaldt på vagt til en
helt anden løn.”