Nyhed
Finanslovsudspil: flere penge til sundhed
Der var overordnet godt nyt for Danmarks velfærd og sundhed, da regeringen i dag fremlagde sit finanslovsudspil for 2025.
Publiceret:
30. august 2024
Senest opdateret:
30. august 2024
![Wammen1 Wammen1](/media/luof5g2m/wammen2fl25.jpg?width=750&height=380&rnd=133695018110800000)
En finanslov med gode takter, som giver flere penge til sundhedsvæsenet og velfærd. Det er Dansk Sygeplejeråds vurdering, efter regeringen har præsenteret sit finanslovsforslag for 2025. Men der er også elementer, bl.a. om udenlandsk arbejdskraft, som rammer forbi skiven. Der bør også inden for råderummet findes penge til at fjerne det urimelige autorisationsgebyr for sygeplejersker.
En god bund for sundhedsvæsenet
I finanslovsforslaget for 2025 vil regeringen afsætte 400 mio. kr. til sundhedsvæsenet fra 2025 og frem. Pengene skal gå til sundhedsvæsenet ”bredt set.” Allerede nu har regeringen dog foreslået, at 150 af de 400 mio. kr. afsættes til bl.a. en handleplan for antimikrobiel resistens, pandemigaranti, Sundhedsdatastyrelsen og til en Infrastruktur for Personlig Medicin. Det efterlader 250 mio. til senere prioritering, som regeringen også vil komme med forslag til.
”Sundhedsvæsenet er helt klart et af de områder, som har brug for, at vi investerer i det. Regeringen peger på, at pengene skal gå til sundhedsvæsenet bredt set. Det bør de holde. Der er ikke behov for at udpege flere små særområder, men derimod et solidt, bred løft af driften,” siger Dorthe Boe Danbjørg, forkvinde i Dansk Sygeplejeråd.
Sundhedsberedskab og kommunalt løft
På baggrund af erfaringer under Covid-19 epidemien vil regeringen også give 656 mio. kr. i 2025 til sæsonvaccinationsprogrammet, og 123-127 mio. kr. årligt til at prioritere sundhedsberedskabet, så Danmark fremover kan ruste sig til lignende trusler mod folkesundheden, lød det.
Også kommunerne kan se frem til en håndsrækning i 2025. På trods af det løft, der blev givet i forbindelse med årets økonomiaftale, har nogle kommuner haft store likviditetsudfordringer. Derfor vil regeringen afsætte 2,5 mia. ekstra i 2025 til kommunerne, så de kan udnytte løftet i servicerammen. Det er tiltrængt, så det lovede løft i den nære velfærd kan indfries. Pengene er målrettet de kommuner, der har det sværest, lød det.
50 mio. til udenlandsk sundhedspersonale
Regeringen lagde også op til, at der i perioden 2025-2028 afsættes en årlig reserve på 50 mio. kr. til partnerskaber med Indien og Filippinerne, som allerede fra næste år skal gøre det muligt at invitere sundhedspersonale hertil. Men Dansk Sygeplejeråd mener, at pengene bør bruges på en anden måde.
”De seneste år er antallet af ansøgninger fra udenlandske sygeplejersker, der gerne vil til Danmark, steget. Mange af dem, der allerede er kommet hertil oplever, at det er vanskeligt at komme til at arbejde som sygeplejerske. Vores udenlandske kolleger skal klædes ordentligt på til at arbejde i det danske sundhedsvæsen. Det gælder både deres faglige kvalifikationer, og at de kan tale og skrive dansk,” udtaler Dorthe Boe Danbjørg og slår fast:
”Når det er sagt, er jeg grundlæggende imod, at vi aktivt rekrutterer sygeplejersker fra lande, som mangler sygeplejersker."
Finanslovsudspillet indeholder også en samlet forhandlingsreserve på 500 mio. kr., som regeringen foreslår skal bruges på bl.a. velfærd. Derudover er der 849,5 mio. kr. tilgængelige i SSA-reserven, som regeringen vil indkalde Folketingets partier til forhandlinger om i efteråret 2024.
Omstridt gebyr bør fjernes
Her bør regeringen kraftigt overveje at bruge nogle af midlerne på at fjerne det omstridte autorisationsgebyr for sygeplejersker, mener Dansk Sygeplejeråd.
Pr. den 1. juli blev gebyret hævet fra 313 til 1.295 kroner. Gebyret blev hævet som en del af en ændring til loven om autorisation for udenlandsk sundhedspersonale.
Gebyret skulle dække højere udgifter til behandling af autorisationsansøgninger fra udenlandske sygeplejersker, hvor processen kræver mere papirarbejde. Men gebyrstigningen rammer også alle sygeplejersker med dansk uddannelse, og det er helt urimeligt, mener Dansk Sygeplejeråd.
”Det er helt uforståeligt, at nyuddannede sygeplejersker skal betale for at få lov til at arbejde som sygeplejersker. Det er også uretfærdigt, at de skal være med til at betale for, at det er dyrere og mere kompliceret at behandle en udenlandsk ansøgning. Det er en formsag at godkende en autorisation for en sygeplejerske, der har taget sin uddannelse i Danmark. For mig at se, burde vi helt afskaffe gebyret for at søge om autorisation,” afslutter Dorthe Boe Danbjørg.
Læs flere nyheder fra Dansk Sygeplejeråd
30. august 2024
Finanslovsudspil: flere penge til sundhed
Der var overordnet godt nyt for Danmarks velfærd og sundhed, da regeringen i dag fremlagde sit finanslovsudspil for...
Afsender
DSR-C
23. august 2024
KLUMME: Hvordan skal sundhed og ældre tænkes sammen?
Sundhedsstrukturkommissionen mangler at svare på, hvordan vi når målet om sammenhæng i sundhed for vores ældre.
Afsender
DSR-C
22. august 2024
Nyt udspil om fradrag til studerende er ”et vigtigt tiltag”
Regeringen vil fra 2026 indføre kørselsfradrag til studerende og elever bosat i yderkommunerne. Et udspil, som bliv...
Afsender
DSR-C
16. august 2024
Hver fjerde sygeplejerske med LGBT+-baggrund har oplevet diskrimination
Nyt tal viser, at 23 pct. af sygeplejersker med LGBT+-baggrund har oplevet diskrimination på arbejdspladsen det sen...
Afsender
DSR-C