Sygeplejersken
32 ernæringsteams bundet sammen af blæksprutten Lotte
“Sæt fokus på ernæring” lød opgaven, da sygeplejerske Lotte Boa Skadhauge blev ansat på Aalborg Universitetshospital i 2013. I dag er der 32 ernæringsteams på samtlige hospitalsafsnit, der samarbejdes intenst med at udvikle kosttilbuddene til patienterne i udviklings- og forskningsenheden Kulinarium, der er et mere målrettet samarbejde med et større antal kliniske diætister, og til foråret er Aalborg Universitetshospital for femte gang vært for årets ernæringshøjdepunkt: Regionens Ernæringssymposium, der har udviklet sig til at blive noget af et tilløbsstykke med over 130 deltagere fra hele regionen. “Jeg ved præcis, hvilken virkelighed sygeplejerskerne står i. For jeg har været der selv. Jeg kommer derfor ikke som konsulent, men som kollega i kittel,” forklarer Lotte Boa Skadhauge, der kalder sig selv en blækspruttesygeplejerske.
Sygeplejersken 2022 nr. 10, s. 30-33
Af:
Nana Toft, journalist
Caption
Kræsevogn mindsker kvalmen Kl. 10.05. Lotte Boa Skadhauge (tv.) på besøg på sengeafsnit 9Ø (Gastroenterologisk mave- og tarmafdeling) med diætist Kristina Mikkelsen
Attribution
Foto: Lars Horn
![Kræsevogn mindsker kvalmen Kl. 10.05. Lotte Boa Skadhauge (tv.) på besøg på sengeafsnit 9Ø (Gastroenterologisk mave- og tarmafdeling) med diætist Kristina Mikkelsen Kræsevogn mindsker kvalmen Kl. 10.05. Lotte Boa Skadhauge (tv.) på besøg på sengeafsnit 9Ø (Gastroenterologisk mave- og tarmafdeling) med diætist Kristina Mikkelsen](/media/ubtlmc5d/sy10-2022_tema_kraesevogn_lotte-skadhauge-og-kristina-mikkelsen.png)
“Er det ægte fløde, der er på toppen?”
Liv Reumert på 74 år blev indlagt for et par dage siden med kløe, feber, kvalme og et højt infektionstal. Hun kigger nysgerrigt på kræsevognen, der er fuld af nydeligt anrettede måltider. “Mmm, jeg tror, jeg tager den med sveske. Jeg prøvede jordbær i går, og de smagte af salt. Alt smager salt. Mine smagsløg er ødelagte,” fortæller Liv Reumert.
“Har du stadig kvalme?” spørger diætist Kristina Mikkelsen. Liv Reumert ryster på hovedet. “Nej, det har du fået væk. Du har reddet mig,” svarer Liv Reumert.
Hver dag går diætist Kristina Mikkelsen med sin såkaldte “Kræsevogn”, hvor maden er særligt designet til småtspisende patienter, der gerne skal have 30-50 pct. af deres ernæring gennem mellemmåltider. I dag får hun følgeskab af Lotte Boa Skadhauge, der suger til sig af viden og feedback fra patienter, som hun videreformidler til køkkenet. “F.eks. har vi lige justeret konceptet til 9. etage, hvor frugten nu er uden skræl til patienter med stomi, der har svært ved de fibre, der er i skrællen,” forklarer Lotte Boa Skadhauge.
Caption
Den gode udskrivning Kl. 11.10. Kort snak med sygeplejerske Helle Bendtsen.
Attribution
Foto: Lars Horn
![Den gode udskrivning Kl. 11.10. Kort snak med sygeplejerske Helle Bendtsen. Den gode udskrivning Kl. 11.10. Kort snak med sygeplejerske Helle Bendtsen.](/media/12klvz5a/sy10-2022_tema_udskrivning_helle-bendtsen.png)
Kaj er 86 år gammel og får parenteral ernæring. Der er ikke længe til, at han skal udskrives.
“Så kan jeg komme hjem og lave mad selv. Jeg køber selv alle råvarerne. Det elsker jeg. Og så et lille glas hvidvin. Det er et af livets højdepunkter,” siger han.
“Problemet er, at du ikke kan optage nok næring. Du har for lidt tarm, så du har også en pose (parenteral ernæring, red.) derhjemme, og vi skal lige sørge for, at du får ferieposer med hjem til køleskabet,” lyder det fra sygeplejerske Helle Bendtsen.
Sammen med Lotte Boa Skadhauge har Helle Bendtsen udviklet et koncept, et system og en standardskabelon, når patienter skal udskrives med parenteral ernæring. Konceptet involverer et tæt og systematiseret samarbejde med hjemmepleje, sygeplejersker fra en privat virksomhed og sygehusapoteket, der f.eks. sørger for at køre ud med “ferieposer” med parenteral ernæring samt remedier til opsætning en gang om ugen.
“Det er afgørende at lave et koncept, som kan skabe en god overgang fra hospital til kommune. Konceptet sparer indlæggelsestid og giver patienten mulighed for at være der, hvor patienterne helst vil være og bedst bliver raske. Nemlig i eget hjem,” fortæller Lotte Boa Skadhauge.
Caption
“Vi kan jo ikke stå her med vores raske munde” Kl. 11.40. Prøvesmagning i køkkenet med kostkonsulenterne Jette Kolding og Rikke Høgsted
Attribution
Foto: Lars Horn
![“Vi kan jo ikke stå her med vores raske munde” Kl. 11.40. Prøvesmagning i køkkenet med kostkonsulenterne Jette Kolding og Rikke Høgsted “Vi kan jo ikke stå her med vores raske munde” Kl. 11.40. Prøvesmagning i køkkenet med kostkonsulenterne Jette Kolding og Rikke Høgsted](/media/rctevkc0/sy10-2022_tema_proevesmagning_jette-kolding-og-rikke-hoegsted.png)
“Uhm, den er god den her sherbet. Den ville have fungeret til Liv Reumert, som vi besøgte tidligere, der havde mundsvamp.” Lotte Boa Skadhauge er gået i køkkenet med kostkonsulenterne Jette Kolding og Rikke Høgsted for at smage på den nyeste version af køkkenets sherbet – med mango.
“Jeg får en del tilbagemeldinger om, at patienterne synes, at den normale flødeis vi har, smager fedt. Problemet er, at der ikke er proteiner i almindelig sorbet. Sherbet har egenskaberne fra sorbeten, men den er beriget med protein,” forklarer Lotte Boa Skadhauge.
“Vi laver aldrig noget i køkkenet uden, at vi har diskuteret det med Lotte Boa Skadhauge og patienterne. Vi kan jo ikke stå her med vores raske munde, for hvad så med Liv, hvor alt smager salt,” forklarer Jette Kolding.
“Vi justerer en anelse på den her standardtekst til den skabelon, vi bruger, når vi udskriver en patient. Den indeholder alt fra hvilket ernæringsbehov, patienten har, hvordan det skal gives, hvad der skal monitoreres, og hvad de har fået med hjem. Det fede er, at her fra marts kan alle de praktiserende læger i Region Nordjylland få deres patienters ernæringsplan elektronisk. Det er vigtigt, at alle har adgang til de samme informationer, og at vi ensretter behandlingen, også når de sendes hjem,” siger ledende diætist Randi Tobberup.
“Lotte Boa Skadhauge kigger ofte lige forbi, og så får vi en snak om alt fra, hvad vi overordnet bør undervise i til implementering af nye tiltag og produkter i de forskellige afsnit. Vi tager meget i opløbet. Det værste er, når Lotte Boa Skadhauge har ferie,” griner Randi Tobberup.
Caption
“Det med syren. Det var ny viden for dem.” Kl. 13.00-14.30. Undervisning på fantommodeller.
Attribution
Foto: Lars Horn
![“Det med syren. Det var ny viden for dem.” Kl. 13.00-14.30. Undervisning på fantommodeller. “Det med syren. Det var ny viden for dem.” Kl. 13.00-14.30. Undervisning på fantommodeller.](/media/k43pj3nv/sy10-2022_tema_fantommodeller.png)
”Hvad er tegnene på malplacering af en sonde?” Lotte Boa Skadhauge kigger rundt på forsamlingen af sygeplejersker og kliniske diætister, der byder ind. ”Hoste,” siger en enkelt. ”Respirationsbesvær, modstand,” svarer en anden. Lotte Boa Skadhauge nikker. ”Korrekt,” svarer hun. ”Men kender I til pH-stiks?” Ingen siger noget. ”Hvis I måler syre, så ved I, at sonden ligger rigtigt,” forklarer hun.
“Der er afdelinger, hvor personalet har begrænset viden om forskellen på parenteral sonde og iv-sonde. Det ved de udmærket godt på mave-tarm kirurgisk. Men det med måling af pH som en kontrolmetode af sondens beliggenhed. Det var ny viden for dem. Og det er jo dét, der også er min opgave – at få den nyeste viden helt ud til sygeplejerskerne på den enkelte afdeling,” forklarer Lotte Boa Skadhauge ved endt undervisning.
Det ene øjeblik viser hun en sygeplejerske, hvordan hun renser en sonde, der er stoppet til. Et kvarter senere prøvesmager hun en kartoffelmad, der er særligt målrettet patienter med dysfagi. Så gennemgår hun en afdelings sortiment af ernæringsprodukter eller tager et fly til en international konference om ernæring.
Ernæringssygeplejerske Lotte Boa Skadhauge har en skridttæller, der sjældent tæller under 12.000 skridt om dagen, på travle dage måske nærmere 20.000, fordi hun går fra møde til møde, fra afdeling til afdeling og løser alt fra stort til småt.
Kald mig blækspruttesygeplejerske, som hun siger.